Fører statlig plan til mer effektive planprosesser og bedre måloppnåelse? Et casestudie av planarbeidet til fellesprosjektet K5 Arna-Stanghelle
Master thesis
![Thumbnail](/hvlopen-xmlui/bitstream/handle/11250/2828482/Laskemoen.pdf.jpg?sequence=5&isAllowed=y)
View/ Open
Date
2021Metadata
Show full item recordCollections
- Institutt for byggfag [293]
Abstract
Fra et samferdselsprosjekt igangsettes og frem til bygging og åpning, skal prosjektet gjennom flere omfattende og tidkrevende faser. En av disse fasene er planlegging etter plan- og bygningsloven og gjennomføring av kommunedelplan og reguleringsplan. Det norske plansystemet forutsetter omfattende prosess-, utrednings- og medvirkningskrav, og endelig vedtak av planene gjøres normalt av kommunene. Etter at flere rapporter pekte på at planleggingstiden for store samferdselsprosjekt tok for lang tid, har det blitt et politisk mål å redusere planleggingstiden. De to virkemidlene som anses å gi de største effektene på tidsbruken i planprosesser for store samferdselsprosjekt er bruken av statlig plan og det å unnlate bruk av kommunedelplan.
Fører statlige planer til mer effektive planprosesser og bedre måloppnåelse? Dette er oppgavens hovedtema som drøftes inngående ved å se det i lys av et valgt casestudie. Fellesprosjektet K5 Arna-Stanghelle er casestudiet som omfatter ny europavei og jernbane mellom Arna i Bergen kommune og Stanghelle i Vaksdal kommune. Dette er et svært etterlengtet og ønsket prosjekt, som fremdeles pågår og som nylig er kommet inn i forslag til ny Nasjonal transportplan (2022-2033). I fellesprosjektet ble det besluttet at prosessen skulle gå direkte fra en overordnet konseptvalgutredning til en statlig reguleringsplan. I denne beslutningen ble det også valgt å forsere kommunedelplannivået. Hensynet bak beslutningen var tidseffektiv planlegging og kostnadseffektiv utbygging.
I tillegg til casestudiet er det gjennomført dokumentstudier og intervju av fem informanter som representerer noen av de mest sentrale aktørene i statlige planprosesser. For å underbygge hovedproblemstillingen er det også sett på tre forskningsspørsmål. Oppgaven har en kvalitativ tilnærming.
Funnene i oppgaven viser at hensynet til effektiv planprosess ser ut til å ha endret seg underveis i planleggingen. Kostnadsstyring har etter hvert blitt viktigere enn planleggingstid. Økt fokus på kostnadsstyring har i tillegg ført til lenger planleggingstid. De offisielle kriteriene for å vurdere statlig plan ser ikke ut til å passe fellesprosjektet K5, noe som kan svekke legitimiteten til bruk av statlig plan. Her anbefaler oppgaven at kostnadsstyring bør inn som et offisielt kriterium. Bruk av statlig plan utfordrer prinsippet om at planleggingen skal skje mest mulig desentralisert og nærmest mulig de som berøres av beslutningene.
Description
Master i Areal og eiendom, Institutt for byggfag